Клініко-мікробіологічні особливості хворих із синдромом подразненого кишечника після перенесеного COVID‑19
DOI:
https://doi.org/10.30978/MG-2024-2-11Ключові слова:
синдром подразненого кишечника, мікробіом кишечника, post‑COVID‑19Анотація
Мета — вивчити клінічні та мікробіологічні особливості у хворих на синдром подразненого кишечника (СПК) після коронавірусної хвороби — 2019 (COVID‑19).
Матеріали та методи. Обстежено 68 пацієнтів із СПК віком від 22 до 85 років, із них 37 (54,4%) жінок та 31 (45,6%) чоловік. У 32 пацієнтів СПК виник після перенесеної впродовж року перед дослідженням COVID‑19. У контрольну групу було залучено 30 практично здорових пацієнтів без скарг з боку шлунково‑кишкового тракту. Усім пацієнтам діагноз СПК підтверджено клінічно відповідно до Римських критеріїв IV перегляду. У всіх пацієнтів взято зразки калу для лабораторного дослідження методом полімеразної ланцюгової реакції з визначенням представників облігатної та умовно‑патогенної мікрофлори. Статистичну обробку даних дослідження проводили за допомогою програми Statistica.
Результати. У пацієнтів із постковідним СПК діарею як провідний синдром зафіксували в 81,3% випадків, у пацієнтів із СПК без перенесеної COVID‑19 найчастіше відзначали запор (83,3%). При порівнянні кишкового мікробіому виявлено відмінності за кількістю облігатних мікроорганізмів: у групі пацієнтів із післяковідним СПК — зменшення кількості Bifidobacterium spp. і збільшення кількості непатогенної Escherichia coli порівняно з іншими групами. Найнижчий рівень Bacteroides fragilis group зафіксовано в пацієнтів із СПК без COVID‑19, найвищий — у групі здорових пацієнтів. За кількістю патогенної мікрофлори значущої різниці між групами не виявлено. Найбільшу різноманітність досліджуваної мікрофлори відзначено у здорових пацієнтів.
Висновки. У пацієнтів із СПК, який виник після COVID‑19, найпоширенішим симптомом була діарея. У мікробіомі таких пацієнтів виявлено зменшення кількості бактерій роду Bifidobacterium spp. та підвищення рівня непатогенної Escherichia coli. Кількість патогенних мікроорганізмів не відрізнялась від такої в інших групах дослідження.
Посилання
Bonfrate L, Di Palo DM, Celano G, et al. Effects of Bifidobacterium longum BB536 and Lactobacillus rhamnosus HN001 in IBS patients. Eur J Clin Invest. 2020;50:e13201. https://doi.org/10.1111/eci.13201.
Crouzet L, Gaultier E, Del’Homme C, et al. The hypersensitivity to colonic distension of IBS patients can be transferred to rats through their fecal microbiota. Neurogastroenterol Motil. 2013;25:e272-e282. http://doi.org/10.1111/nmo.12103.
Cryan JF, O’Riordan KJ, Cowan CSM, et al. The Microbiota-Gut-Brain Axis. Physiol Rev. 2019;99:1877-2013. http://doi.org/10.1152/physrev.00018.2018.
Dalan R, Bornstein SR, El-Armouche A, et al. The ACE-2 in COVID‑19: foe or friend? Hormone and Metabolic Research. 2020;52(05):257-63. http://doi.org/10.1055/a-1155-0501.
Dorofeyev AE, Tkach SM, Zhigal YV, et al. Evaluation of the efficacy of inulin application in patients with irritable bowel syndrome with constipation. Modern Gastroenterology (Ukraine). 2023;2:51-8. http://doi.org/10.30978/MG-2023-2-51. Urkainian.
Drossman DA, Hasler WL. Rome IV-functional gi disor- ders: disorders of gut-brain interaction. Gastroenterology. 2016;150(6):1257-61. http://doi.org/10.1053/j.gastro.2016.03.035.
Gintoni I, Adamopoulou M, Yapijakis C. The impact of ACE and ACE2 gene polymorphisms in pulmonary diseases including COVID‑19. In vivo. 2020;36(1):13-29. http://doi.org/10.21873/invivo.12672.
Golla R, Vuyyuru S, Kante B, et al. Long-term gastrointestinal sequelae following COVID‑19: A prospective follow-up cohort study. Clinical Gastroenterology and Hepatology. 2023;21(3):789-96. http://doi.org/10.1016/j.cgh.2022.10.015.
Jefery IB, O’Toole PW, Ohman L, et al. An irritable bowel syndrome subtype defned by species-specifc alterations in faecal microbiota. Gut. 2012;61:997-1006. http://doi.org/10.1136/gutjnl-2011-301501.
Klem F, Wadhwa A, Prokop LJ, et al. Prevalence, risk factors, and outcomes of irritable bowel syndrome after infectious enteritis: a systematic review and meta-analysis. Gastroenterology. 2017;152:1042-54.e1. http://doi.org/10.1053/j.gastro.2016.12.039.
Le Chatelier E, Nielsen T, Qin J, et al. Richness of human gut microbiome correlates with metabolic markers. Nature. 2013;500:541-6. http://doi.org/10.1038/nature12506.
Lemay DG, et al. Technician-scored stool consistency spans the full range of the Bristol scale in a healthy US population and differs by diet and chronic stress load. The Journal of Nutrition. 2021;151.6:1443-52. http://doi.org/10.1093/jn/nxab019.
Lizelle L, Gyles EC, Delia O, et al. ACE2 and ACE: structure-based insights into mechanism, regulation and receptor recognition by SARS-CoV. Clin Sci. 2020;134(21):2851-71. http://doi.org/10.1042/CS20200899.
Marasco G, Cremon C, Barbaro MR, the GI-COVID19 study group, et al. Post COVID‑19 irritable bowel syndrome. Gut. 2023;72:484-92. http://doi.org/10.1136/gutjnl-2022-328483.
Pimentel M, Lembo A. Microbiome and its role in irritable bowel syndrome. Dig Dis Sci. 2020;65(3):829-39. http://doi.org/10.1007/s10620-020-06109-5.
Rangel I, Sundin J, Fuentes S, et al. The relationship between faecal-associated and mucosal-associated microbiota in irritable bowel syndrome patients and healthy subjects. Alimentary pharmacology & therapeutics. 2015;42(10):1211-21. http://doi.org/10.1111/apt.13399.
Round JL, Mazmanian SK. Inducible Foxp3+ regulatory T-cell development by a commensal bacterium of the intestinal microbiota. Proc Natl Acad Sci U S A. 2010;107:12204-9. http://doi.org/10.1073/pnas.0909122107.
Settanni CR, Ianiro G, Ponziani FR, Bibbò S, Segal JP, Cammarota G, Gasbarrini A. COVID-19 as a trigger of irritable bowel syndrome: A review of potential mechanisms. World J Gastroenterol. 2021 Nov 21;27(43):7433-7445. http://doi.org/10.3748/wjg.v27.i43.7433. PMID: 34887641; PMCID: PMC8613742.
Weaver KR, Melkus GD, Henderson WA. Irritable bowel syndrome. Am J Nurs. 2017;117:48-55. http://doi.org/10.1097/01.NAJ.0000520253.57459.01.
Zhang C, Shi L, Wang FS. Liver injury in COVID‑19: management and challenges. The lancet. Gastroenterology & Hepatology. 2020;5(5):428-30. http://doi.org/10.1016/S2468-1253(20)30057-1.
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2024 Автор
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nd/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NoDerivatives 4.0 International License.